Itse laittaisin Zigbeella, verkkosähköissä olevat laitteet reitittävät, saatavuus hyvä ja kohtuuhalpoja. Jos ei suoraan ovisensori kuulu sisälle niin helppo laittaa yksi lisärouteri autotalliin parempaan paikkaan ja sama asunnolle. Toki olettaen ettei ole mitään valmiina niin tulee tuo nyt jotain maksamaanMillä tekniikalla on parhaimmat/pisimmät kuuluvuudet? Pitäisi valvoa onko tallin nosto-ovi auki vai kiinni. Ongelmana on ettei wifi yllä tallilta asuntoon. On kerrostalon betoniseinääkin välissä vaikka kuinka.
Onko ainoa vaihtoehto jokin laitesim ja kk maksut? Jos näin on niin mikä tekniikka olisi paras? Olisi hyvä jokin merkkivalo tai vaihtoehtoisesti puhelimella tarkistettavissa oven tila tjsp..
Zigbee kantaa paljon paremmin kuin wifi ja lisäksi kantamaa saa halvalla lisäämällä routtaavia nodeja. Jos juuri ovitunnistin ei kanna autotallista sisään hubille niin sopivalla väliroutterin sijoituksella korjaa tuon yleensä kun saa esim. metallioven luota sellaiseen paikkaan ettei tarvitse lävistää niin montaa seinääkään.Jos wifi ei kanna, niin ei kyllä zigbeekään silloin.
BLE:tä voisi kokeilla, mutta jos sekään ei toimi, niin sitten varmaan pakko mennä siihen matkapuhelinverkon käyttöön. Sittenkin voi ongelmaksi tulla, että mitään valmista laitetta ei varmaan löydy, joten pitäisi askarella itse tai hommata erikseen 4g/5g-reititin, talliin oma verkko ja joku wifi-palikka sitä oven tilaa tarkkailemaan.
Vai riittäisikö ihan valvontakamera? Niitä saa valmiiksi 4g valmiudella.
No ei se kyllä kanna yhtään paremmin kuin wifi kun se käyttää ihan samoja taajuuksia. Wifiä voi sentään boostata purkin lähetystehoa nostamalla tai suunta-antennilla, mutta zigbeellä tämä ei onnistu.Zigbee kantaa paljon paremmin kuin wifi ja lisäksi kantamaa saa halvalla lisäämällä routtaavia nodeja. Jos juuri ovitunnistin ei kanna autotallista sisään hubille niin sopivalla väliroutterin sijoituksella korjaa tuon yleensä kun saa esim. metallioven luota sellaiseen paikkaan ettei tarvitse lävistää niin montaa seinääkään.
Pelkkä taajuus ei kerro langattoman tekniikan kantamaa.No ei se kyllä kanna yhtään paremmin kuin wifi kun se käyttää ihan samoja taajuuksia. Wifiä voi sentään boostata purkin lähetystehoa nostamalla tai suunta-antennilla, mutta zigbeellä tämä ei onnistu.
Väliroutereiden asentaminen kerrostaloon ei kuulosta ratkaisulta.
Entäs Z-wave? Kantaa yleensä reilusti kauemmas kuin Zigbee. Internetsin mukaan jopa 3x tms. Itsellä kaikki Z-wavea eikä kertaakaan ollut mitään kuuluvuus ongelmia. Toki kämpässä reittitiminä toimivia laitteitakin.Millä tekniikalla on parhaimmat/pisimmät kuuluvuudet? Pitäisi valvoa onko tallin nosto-ovi auki vai kiinni. Ongelmana on ettei wifi yllä tallilta asuntoon. On kerrostalon betoniseinääkin välissä vaikka kuinka.
Onko ainoa vaihtoehto jokin laitesim ja kk maksut? Jos näin on niin mikä tekniikka olisi paras? Olisi hyvä jokin merkkivalo tai vaihtoehtoisesti puhelimella tarkistettavissa oven tila tjsp..
Tuossa oli jo pohdintaa langattomista vaihtoehdoista. Nostaisin niiden lisäksi pohdittavaksi myös sähköverkko-ethernet -adapterit. Riippuen sähköverkon rakenteesta, voi noilla tuo yhteys onnistua hyvinkin. Tässä muutaman vuoden takaista keskustelua aiheesta:Millä tekniikalla on parhaimmat/pisimmät kuuluvuudet? Pitäisi valvoa onko tallin nosto-ovi auki vai kiinni. Ongelmana on ettei wifi yllä tallilta asuntoon. On kerrostalon betoniseinääkin välissä vaikka kuinka.
Onko ainoa vaihtoehto jokin laitesim ja kk maksut? Jos näin on niin mikä tekniikka olisi paras? Olisi hyvä jokin merkkivalo tai vaihtoehtoisesti puhelimella tarkistettavissa oven tila tjsp..
Onko näköyhteyttä ikkunasta vai onko juurin "väärällä puolella taloa"?Millä tekniikalla on parhaimmat/pisimmät kuuluvuudet? Pitäisi valvoa onko tallin nosto-ovi auki vai kiinni. Ongelmana on ettei wifi yllä tallilta asuntoon. On kerrostalon betoniseinääkin välissä vaikka kuinka.
Onko ainoa vaihtoehto jokin laitesim ja kk maksut? Jos näin on niin mikä tekniikka olisi paras? Olisi hyvä jokin merkkivalo tai vaihtoehtoisesti puhelimella tarkistettavissa oven tila tjsp..
Jos halvalla haluaa päästä ja löytyy DIY-henkeä niin tuolta ([contest] Yet another servo blind control project) löytyy wanha ketju kuvineen miten onnistuu halvoilla servoilla. Noissa on minulla vuosien varrella vaihtunut ohjaus arduinosta esp8266 wifi-moduuleihin ja ESPhomeen Home assistantin kanssa. Myös akseleiden yhdistys on hieman paremmalla palikalla. Nuo ovat olleet käytössä nyt jo 9v ja ovat olleet yllättävän huoltovapaat. Automaatiot helppoja Home assistantissa.Meillä olohuone-keittiö tilassa 7 ikkunaa, joiden sälekaihtimia säädellään monta kertaa päivässä. Kesällä auringon liikkeen mukaan ja talvisin valon määrän mukaan, ettei ihan suoraan näe sisälle ulkoa. Näitä olisi kiva säätää jollakin automaatiolla tai edes manuaalisesti kytkimellä 2 eri ryhmässä. Ettei tarvitse käydä jokaisen ikkunan luona kääntämässä kaihdinta erikseen…
SwitchBotilla näyttää olevan tähän tarkoitukseen oma moottori: https://eu.switch-bot.com/products/switchbot-blind-tilt?variant=42157349011621
Kaihtimet ovat Articin ja heillä on myös jokin oma ohjausjärjestelmä, mutta en uskalla edes kysyä hintaa
Alumiinisälekaihdin | Artic Store
Onko porukalla kokemuksia näistä tai jostakin muusta ratkaisusta, jonka voisi kevyillä muutoksilla saada toimimaan sälekaihtimien kanssa?
Nopealla googlauksella kaikki halvemmat "kiinan kaupan" versiot tuntuvat olevan hieman erilaisille kaihtimille ja verhoille, kuin nämä mitä suomessa monesti käytetään
NTC:t saa kyllä käyttöön, noitahan on maailman sivu käytetty (kuten teilläkin), mutta jos sinulla on jo tuki eri anturille niin kannattaa miettiä houkutteeko työmäärällisesti anturin vaihto vai lisäelektroniikan virittely enemmän. Riippuu siis pitkälti siitä miten helposti ne anturit vaihtaa ja paljonko niitä on. Esim. Shellyt saa lukemaan NTC:t, mutta taisi olla tyyliin yksi analoginen NTC ja viisi digitaalista anturia tuettuna per laite niin helposti päädytään siihen että säätöä tulee vähemmän anturin vaihdolla jos juuri omaan käyttöön sopivaa laitetta ei löydy...Olen uusimassa kotini automaatiosysteemiä. Entuudestaan täällä on Smarthome by Eke (EBTS) (täällä muutama kuukausi sitten tästä maininnut). Nyt kuitenkin projektina haluaisin vaihtaa tuon HASS-setuppiin. Olen jo asentanut HA:n Raspin päälle sekä ostanut pari relekorttia millä tulen ohjaamaan esim vesikiertoisen lattialämmityksen toimilaitteita. Raspi ja relekortit sijoittaisin talon sulakekaappiin olemassa olevan automaation tilalle.
Tällä hetkellä eniten mietityttää lämpötilasensorit, eli jokaisessa huoneessa on jo NTC-sensori (eken SEN-140 antureita) mille vedetty cat6-kaapeli konehuoneeseen. En oikein tiedä miten saisin nämä fiksusti kytkettyä. Vaihtoehtoina olisi vaihtaa sensorit DS18B20-antureihin samoilla piuhoilla. Nämä kävisivät ostamiini relekortteihin mutkitta. Tässä miinuksena se etteivät nuo anturit aivan taittamatta mahdu noihin jo olemassaolevien sensoreiden sähkölaatikoihin. Kolmas vaihtoehto olisi hommata jotkut nätit näytölliset lämpötilasensorit. Nämä voisivat olla joko wifin/zigbeen päässä. Onko jotain tämmöisiä suositella?
Ulkonäöllisesti Schneiderin Wiser termostaatti olisi sellainen minkä haluaisin. Tämä vain todella kallis ja toimii verkkovirralla. Itselläni tulee matalajännite tosiaan cat6-kaapelia pitkin tai sitten laite olisi akkukäyttöinen. Tässä wiserissä varmaan joku oma softa pakollisena eikä sitä saa kätevästi home assistanttiin kiinni.
![]()
Löytyykö vesikiertoisen lattialämmityksen ohjaamisesta HA:lla mitään kivaa projektisivua tms. kertomusta mitä voisi apinoida? Jotain järkeä pitäisi saada Uponorin vanhaan järjestelmään, kaikki valmiit ratkaisut tuntuvat olevan kovin kalliita.Olen uusimassa kotini automaatiosysteemiä. Entuudestaan täällä on Smarthome by Eke (EBTS) (täällä muutama kuukausi sitten tästä maininnut). Nyt kuitenkin projektina haluaisin vaihtaa tuon HASS-setuppiin. Olen jo asentanut HA:n Raspin päälle sekä ostanut pari relekorttia millä tulen ohjaamaan esim vesikiertoisen lattialämmityksen toimilaitteita. Raspi ja relekortit sijoittaisin talon sulakekaappiin olemassa olevan automaation tilalle.
Lämmitysjärjestelmiin liittyvissä kysymyksissä kannattaa tukeutua toiseen foorumiin - sieltä löytyy tietoa sekä spesifisti eri laitteista valmistajakohtaisilla palstoilla että yleispalsta kiinteistöautomaatioon liittyen. Tuossa yksi ketju tähän kysymyksesi aiheeseen liittyen, mutta löytyy varmasti useampiakin, jos selaa aiemmilta vuosilta: Homeassistant ja vesikiertoisen lattialämmityksen toimilaitteet | Lampopumput - Keskustelua lämpöpumpuistaLöytyykö vesikiertoisen lattialämmityksen ohjaamisesta HA:lla mitään kivaa projektisivua tms. kertomusta mitä voisi apinoida? Jotain järkeä pitäisi saada Uponorin vanhaan järjestelmään, kaikki valmiit ratkaisut tuntuvat olevan kovin kalliita.
Miksi niin hidasta järjestelmää pitäisi säätää automaatiolla? On kysytty muistaakseni ennenkin, mutta mitä hyötyjä siitä saa?Löytyykö vesikiertoisen lattialämmityksen ohjaamisesta HA:lla mitään kivaa projektisivua tms. kertomusta mitä voisi apinoida? Jotain järkeä pitäisi saada Uponorin vanhaan järjestelmään, kaikki valmiit ratkaisut tuntuvat olevan kovin kalliita.
En tiedä kytkentöjä tuossa, mutta itsellä IV-konetta ohjaa tämmöinen Sonoffin vekotin teknisessä tilassa (tuo säädin ei siis tee mitään enää):Olisiko tällaiselle minkälaisilla hakusanoilla löydettävissä HASS yhteensopivaa tilalle, jossa kuitenkin olisi myös mahdollisuus säätää ns. käsin?
Tällä siis säädetään poistoilmapuhallinta, kaiketi jonkinlainen tyristori tuo on? Zigbee tuki olisi kait "kätevin", mutta kaippa BT tai wifimallitkin menee.
Ajatuksena olisi saada tuolle pelkälle käsisäädölle vähän automatiikkaa lisäksi, että saisi vaikka kylppärin vieressä olevasta napista ilmanvaihdon täysille suihkun jälkeen tunniksi ja sitten palautuisi normiasetukselle itsekseen. Tuo säädin sijaitsee nykyisin eteisessä alakerrassa niin aina unohtuu hurisemaan yöksi ja pitää rappusia laskeutua alas hiljentämään kun muistaa.
Käsisäätö siksi että jos ei jaksa kotiautomaatiota korjata tai muut perheessä eivät sitä jaksa säätää kännykästä tms, niin olisi edelleen myös perinteinen tapa säätää.
Ja eiköhän tuolle muutakin käyttöä keksi kunhan saa automaation haltuun säätimen.
Yleensä automaatiossa varsinainen ohjaus ja käyttöliittymä ovat "erikseen", eli käyttöliittymä ohjaa automaatiota joka ohjaa toimilaitetta. Mikään ei estä laittamassa nappia vaikka nykyiselle paikalleen joka ohjaa automaatiota, mutta yhdistelmä irrallista käsikäyttöä ja automaatiota menee monesti tarpeettoman monimutkaiseksi jos niitä molempia on tarkoitus käyttää. Jos on suora käsikäyttö (eli käytännössä automaation ohitus) niin jollainhan sen automaation pitää pystyä ajamaan yli jos molempien pitää toimia samanaikaisesti, muuten on edelleen sama ongelma että joku unohti poistaa käsin laitetun tehostuksen. Ja jos automaatio jostain syystä olisi rikki ja pakottaisi vaikka max tehon ja yliajaa käsiohjauksen niin ei siitä paljoa riemua ole.Olisiko tällaiselle minkälaisilla hakusanoilla löydettävissä HASS yhteensopivaa tilalle, jossa kuitenkin olisi myös mahdollisuus säätää ns. käsin?
Tällä siis säädetään poistoilmapuhallinta, kaiketi jonkinlainen tyristori tuo on? Zigbee tuki olisi kait "kätevin", mutta kaippa BT tai wifimallitkin menee.
Ajatuksena olisi saada tuolle pelkälle käsisäädölle vähän automatiikkaa lisäksi, että saisi vaikka kylppärin vieressä olevasta napista ilmanvaihdon täysille suihkun jälkeen tunniksi ja sitten palautuisi normiasetukselle itsekseen. Tuo säädin sijaitsee nykyisin eteisessä alakerrassa niin aina unohtuu hurisemaan yöksi ja pitää rappusia laskeutua alas hiljentämään kun muistaa.
Käsisäätö siksi että jos ei jaksa kotiautomaatiota korjata tai muut perheessä eivät sitä jaksa säätää kännykästä tms, niin olisi edelleen myös perinteinen tapa säätää.
Ja eiköhän tuolle muutakin käyttöä keksi kunhan saa automaation haltuun säätimen.
Mikä tuossa systeemissä mittaa sen kosteuden?Sitten kun kylppärin kosteus nousee tietyn verran yli muistaakseni olohuoneen kosteuden, eli ollaan käyty suihkussa, kytkeytyy tuo tehostus päälle kunnes kosteus laskee takaisin tietylle tasolle.
Tuosta olen kyllä harvinaisen samaa mieltä, kaikki automaation taakse ja sitten joku erillinen kytkinohjaus joka toteuttaa vain yhden "turvallisen/perustilan" laitteelle jos automaation kanssa on ongelmia. Vastaavien asioiden kanssa on tullut jokusen kerran työelämässä taisteltua kun asiakas on väkisin halunnut järjestelmän joka on automaattinen mutta silti sitä halutaan ohjata käsin. Noista on tullut aina ihan hirveitä purkkavirityksiä, hankalakäyttöisiä ja asiakas on sitten soitellut ja valittanut kun automaatio ei toimi kun hän on käsikäytöllä ohjannut asioita.Yleensä automaatiossa varsinainen ohjaus ja käyttöliittymä ovat "erikseen", eli käyttöliittymä ohjaa automaatiota joka ohjaa toimilaitetta. Mikään ei estä laittamassa nappia vaikka nykyiselle paikalleen joka ohjaa automaatiota, mutta yhdistelmä irrallista käsikäyttöä ja automaatiota menee monesti tarpeettoman monimutkaiseksi jos niitä molempia on tarkoitus käyttää. Jos on suora käsikäyttö (eli käytännössä automaation ohitus) niin jollainhan sen automaation pitää pystyä ajamaan yli jos molempien pitää toimia samanaikaisesti, muuten on edelleen sama ongelma että joku unohti poistaa käsin laitetun tehostuksen. Ja jos automaatio jostain syystä olisi rikki ja pakottaisi vaikka max tehon ja yliajaa käsiohjauksen niin ei siitä paljoa riemua ole.
Haen tällä sitä että laita kaikki automaation hallintaan ja laita mieleinen nappi/rulla käyttäjälle; tehostukset ja säädöt menevät automaation kautta. Jos automaationjärjestelmän vakaus/vikatilanteet mietityttää niin sitten esim. kytkinohjaus joka ohittaa kaiken automaation ja pakottaa jonkin tehon![]()
Kylpyhuoneessa on lämpötila/kosteussensori, samoin kuin lähes joka huoneessa, mm. olohuoneessa.Mikä tuossa systeemissä mittaa sen kosteuden?
Joskus voi käyttää vanhaa älytöntä teknologiaa. 433mzh laitteita on paljon ovikelloina ja sellaisia kokonaisia hälytinjärjestelmiäkin myydään. Niissä on ovisensoreita. Kantaman pitäisi olla teoriassa jopa 150m. Oman kokemuksen mukaan kyllä ei noin pitkälle pääse. Antennin askartelu on tärkeintä. Home Assistanttiin löytyy vastaanottopalikoita. Ostat vaan kirpparilta 433mzh ovisensorin tai ovikellon. Viestit on standardoituja ja helppoja käyttää. Tietoturvaa tietenkään ei ole.Millä tekniikalla on parhaimmat/pisimmät kuuluvuudet?
Noissa 433MHz härveleissä on sellainen asia mikä pitää ottaa huomioon, että liikenne on yleensä yksisuuntaista eli se ovisensori lähettää tilatietonsa tilan muuttuessa ja ainakin noissa hälyttimien antureissa myös säännöllisin väliajoin vaikka tila ei muuttuisikaan. Tuota liikennettä siis pitää valvoa, eli varmistaa että niitä tilatietoviestejä tulee koska jos siitä sensorista loppuu paristo tai se muuten hajoaa niin sitä ei välttämättä huomaa mistään muusta kuin siitä että dataa ei enää tule. Nuo Wifi, BT, Zigbee sun muut sensorit yleensä juttelevat kaksisuuntaisesti eli vastaanottopäässä voi kysäistä onko sensori vielä hengissä.Joskus voi käyttää vanhaa älytöntä teknologiaa. 433mzh laitteita on paljon ovikelloina ja sellaisia kokonaisia hälytinjärjestelmiäkin myydään. Niissä on ovisensoreita. Kantaman pitäisi olla teoriassa jopa 150m. Oman kokemuksen mukaan kyllä ei noin pitkälle pääse. Antennin askartelu on tärkeintä. Home Assistanttiin löytyy vastaanottopalikoita. Ostat vaan kirpparilta 433mzh ovisensorin tai ovikellon. Viestit on standardoituja ja helppoja käyttää. Tietoturvaa tietenkään ei ole.
Onko Shellyyn liitetty joku kytkin tai painike? Mulla teki samaa kun olin määritellyt normaalin valokatkaisijan Edge tyyppiseksi (tila vaihtuu jokaisella kytkimen muutoksella asennosta riippumatta) jotta se toimisi painonapin tapaan liiketunnistimen kanssa. Jostain syystä se kuitenkin katkoi virtaa satunnaisesti kun kytkin oli päällä-asennossa. Ehkä katkaisijassa on jotain kosketusongelmaa tai se sai jotain häiriötä ja Shelly räpsi tilaa. Valokatkaisijan ollessa pois-asennossa (painike alaspäin) ei vastaavaa ole.Yksi shelly plus 1pm alkanut elämään omaa elämää fw päivityksen (20240819-074343/1.4.2-gc2639da) jälkeen. Räpsii valoja melkoiseen tahtiin. Laite on max. 6kk vanha.
Välillä tekee tätä parin minuutin välein, välillä on 30-40 min väliä. Mikäs ihme tätä vaivaa ja miten selvittää syytä tarkemmin?
On, shellyn oma wall switch ja täten button ja momentary, eli painallus päälle ja painallus poispäältä. Ongelma on siis etten tuohon painikkeeseen koske ja shelly räpsii valoja itsekseen. Avasin nyt tuon painikkeen ja katsoin ettei mitään jumia tai oikosulkua ainakaan ole.Onko Shellyyn liitetty joku kytkin tai painike? Mulla teki samaa kun olin määritellyt normaalin valokatkaisijan Edge tyyppiseksi (tila vaihtuu jokaisella kytkimen muutoksella asennosta riippumatta) jotta se toimisi painonapin tapaan liiketunnistimen kanssa. Jostain syystä se kuitenkin katkoi virtaa satunnaisesti kun kytkin oli päällä-asennossa. Ehkä katkaisijassa on jotain kosketusongelmaa tai se sai jotain häiriötä ja Shelly räpsi tilaa. Valokatkaisijan ollessa pois-asennossa (painike alaspäin) ei vastaavaa ole.
Löysitkö tähän jotain toteutusta? Pitäisi itsekin keksiä ohjaus koko tyristorisäätimen tilalle. Varmaan koko huippuimurin vaihto 0-10v ohjauksen omaavaan malliin.Olisiko tällaiselle minkälaisilla hakusanoilla löydettävissä HASS yhteensopivaa tilalle, jossa kuitenkin olisi myös mahdollisuus säätää ns. käsin?
Tällä siis säädetään poistoilmapuhallinta, kaiketi jonkinlainen tyristori tuo on? Zigbee tuki olisi kait "kätevin", mutta kaippa BT tai wifimallitkin menee.
Ajatuksena olisi saada tuolle pelkälle käsisäädölle vähän automatiikkaa lisäksi, että saisi vaikka kylppärin vieressä olevasta napista ilmanvaihdon täysille suihkun jälkeen tunniksi ja sitten palautuisi normiasetukselle itsekseen. Tuo säädin sijaitsee nykyisin eteisessä alakerrassa niin aina unohtuu hurisemaan yöksi ja pitää rappusia laskeutua alas hiljentämään kun muistaa.
Käsisäätö siksi että jos ei jaksa kotiautomaatiota korjata tai muut perheessä eivät sitä jaksa säätää kännykästä tms, niin olisi edelleen myös perinteinen tapa säätää.
Ja eiköhän tuolle muutakin käyttöä keksi kunhan saa automaation haltuun säätimen.
Itse en sähköstä riittävästi ymmärrä, mutta viisaammat kommentoinevat, että voisiko tämä toimia tuossa tyristorin kuormaa ohjaamassa :Löysitkö tähän jotain toteutusta? Pitäisi itsekin keksiä ohjaus koko tyristorisäätimen tilalle. Varmaan koko huippuimurin vaihto 0-10v ohjauksen omaavaan malliin.
En vielä, vaikka jotain vinkkejä yllä jo tulikin. Periaatteessa huippuimurin vaihtokin olisi mahdollinen, taitaa 20v olla silläkin jo ikää, jos siitä saisi suoraan apuja. Mallisto toki pitää vielä guuglailla tarkemmin kun ehtii, vai joko olet löytänyt sopivaa?Löysitkö tähän jotain toteutusta? Pitäisi itsekin keksiä ohjaus koko tyristorisäätimen tilalle. Varmaan koko huippuimurin vaihto 0-10v ohjauksen omaavaan malliin.
Vanhojen etäsensorien käytössä on kokonaan eri filosofia kuin nykyisissä älylaitteissa. Kovin pitkälle en siihen nyt mene, koska ketjussa kuitenkin on tarkoitus käsitellä pääasiassa käytännön toteutuksen ongelmia. Korjaan ainoastaan väitteidesi virheet. Ne voivat olla teoriassa totta, mutta ainakin oman kokemukseni mukaan käytännössä eivät ole.Noissa 433MHz härveleissä
Kyllä noissa on aika montakin eri protokollaa, itse olen niitä dekoodannut aika paljonkin ja aikanaan asennellut ihan työksenikin noita langattomia hälyttimien ilmaisimiakin. Itsellä on käytössä rtl_433:n perustuva vastaanotin sekä DSC:n hälytinkeskus joka ottaa DSC:n ilmaisimet vastaan (koska DSC:n ilmaisimet toimivat epäluotettavasti rtl_433:lla.Vanhojen etäsensorien käytössä on kokonaan eri filosofia kuin nykyisissä älylaitteissa. Kovin pitkälle en siihen nyt mene, koska ketjussa kuitenkin on tarkoitus käsitellä pääasiassa käytännön toteutuksen ongelmia. Korjaan ainoastaan väitteidesi virheet. Ne voivat olla teoriassa totta, mutta ainakin oman kokemukseni mukaan käytännössä eivät ole.
Vanhoissa 433mzh laitteissa ei ole yleensä mitään protokollaa. Sensori on yksinkertainen elektroninen kytkentä, joka lähettää oman tunnuksensa virtapiirin kytkeydyttyä. Digitaalisena bittijonona sentään. Virtapiirin ollessa auki sensori ei kuluta sähköä lainkaan. Siihen myöskään ei silloin ole mitään mahdollisuutta ottaa yhteyttä. Akkujen sijaan käytetään useimmiten 12v paristoa. Eri valmistajien sensorit ovat hyvinkin yhteensopivia. Ne eivät vain tee mitään tuntemattoman koodin vastaanotettuaan. Kaiken radioliikenteen virheenkorjauksen puuttumisen ja matalamman lähetystaajuuden johdosta tiellä olevat esteet ovat suurempi haitta. Antennit ja sijoittelu auttavat merkittävästi. Toisaalta lähetystehot ovat suurempia, joten etäisyydet ovat hyvin suunnitellussa järjestelmässä pidempiä. Filosofisesti niitä ei kuulu lätkiä sinne tänne älysensorien tavoin vaan hieman kynää, paperia ja pohdintaa käyttäen. Lähettimen ja sensorina toimivan kytkimen välille voi kannattaa myös vetää parin metrin sähköjohto sijaintien optimoimiseksi.