- Liittynyt
- 17.10.2016
- Viestejä
- 3 916
Löytyykö nastarenkaiden kiellosta jo jotain tutkimustuloksia ilmanlaadun osalta?
Jos tuota Helsinginpätkää tarkoitat ? niin en tiedä, mutta ne mitä artikkelleja osunut silmään niin jäänyt olo että nyt vähän niukasti vuosia taustalla ja kritisoitu kiellon pitävyyttäkin.Löytyykö nastarenkaiden kiellosta jo jotain tutkimustuloksia ilmanlaadun osalta?
Mitä vikaa muka on vapaastihengittävissä 75 hevosessa, jotka asuvat 1.4 litran tallissa?Kyllä varmaan jos 4000rpm taulussa.
Jossei japsikikottimia ja muita lotjuja lasketa niin kulutusero 80-100kmh on ehkä litran ja jenkaa max 2500, 130kin alle 3000. Litra sekin joo mutta aika puisevaa olisi kokoajan kiskoa 80kmh. Alkaisi myös olemaan autoja pitkin pientareita kun porukkaa nukahtaa rattiin.
Jos ilmastoa haluaa säästää niin ne talkoot voi alottaa ihan muualta, esimerkiksi siitä että ei istuta tyhjissä punaisissa valoissa 5min keskellä yötä tai siitä että monissa julkisissa tiloissa palaa valot yötäpäivää.
Ihan 55 litrainen on... ei näitä nykyautojen mehukattikanistereita.Yhtä hyvänä kommenttina myös se, että tankki on liian pieni, jos se hupenee silmissä. Iso tankki hupenee hitaammin.
Mielestäni hieman kevyt ilmaus. Kyllä sitä haittaa on jokaisessa vähänkään isommassa kaupunkikeskustassa, koska melkein kaikki Suomen kaupunkikeskustat on tehty autoille varsin sopivaksi. Eli läpi saa ajaa mistä vaan ja mihin vaan, mikä aiheuttaa sitä, että liikennemäärät ovat varsin tasaisen korkeat kaikkialla. Pölyn määrä on toki aika suoraan verrannollinen liikenteen määrään, mutta huomattavaa on, että myös liikenne jakaantuu isommalle alueelle. Kyllä ne määrät on aika suuria jo 20k kaupungista ylöspäin, siellä missä autot ja ihmiset pienemmässä pitäjässä liikkuu.Suomessa lähinnä Helsinki kipuilee asian kanssa ja ulkomaihin verrattuna on kovin pohjoinen ja liikennemäärätkin mitä ovat.
Vähän aikaista huhtikuun lumipyryssä ärsyynytä nastarenkaista. Siirsin tänne jos kyse kuitekin enemmänkin keskustelusta nasta vai kitka.Tietenkin näin, mutta sanoisin silti että ne jotka haluavat ajaa kesäkuulle asti talvirenkailla, heidän pitäisi valita kitkat. Aika kohtuutonta että tieverkosto kärsii suuret vauriot kun etuoikeutetut ajelevat ropisijoilla sinne asti.
20k kaupunki, jostain syystä miellän ne aika pieniksi vaikka ei olisi kuntaliitos keskus, ja liitos kunnat taasen usean keskusken kaupunkeja. Sisämaassa ja pohjoisemmassa on jotain maakuntakeskuksia, mutta en siltä mieltänyt kipuilua asiankanssa. Ja toki ne lähiöt ja haja-astusalueet talvisempia.Mielestäni hieman kevyt ilmaus. Kyllä sitä haittaa on jokaisessa vähänkään isommassa kaupunkikeskustassa, koska melkein kaikki Suomen kaupunkikeskustat on tehty autoille varsin sopivaksi. Eli läpi saa ajaa mistä vaan ja mihin vaan, mikä aiheuttaa sitä, että liikennemäärät ovat varsin tasaisen korkeat kaikkialla. Pölyn määrä on toki aika suoraan verrannollinen liikenteen määrään, mutta huomattavaa on, että myös liikenne jakaantuu isommalle alueelle. Kyllä ne määrät on aika suuria jo 20k kaupungista ylöspäin, siellä missä autot ja ihmiset pienemmässä pitäjässä liikkuu.
Eikai siinä koneessa mitään vikaa ole mutta ei semmonen ole tarkotettukaan että ajellaan 130kmh kokoajan.Mitä vikaa muka on vapaastihengittävissä 75 hevosessa, jotka asuvat 1.4 litran tallissa?Ja nyt pitää muistaa, että nämä hinnat alkaen -mallit muodostavat Suomen autokannan selkärangan.
Ihan 55 litrainen on... ei näitä nykyautojen mehukattikanistereita.
Sivusta huutelen, että meillä taitaa olla joku dilemma teiden kunnon ja kassan pohjan vilkkumisen kanssa, eli voi olla PK-seudun ulkopuolinenkin ongelma. Jos teitä ei ole varaa (halua, edellinen hallitus) pitää kunnossa, ne pitäisi saada jotenkin kestämään pidempään.Mutta jokatapauksessa laajasti ollaan sitä mieltä että PK seudulla olisi toivottavaa jos kitkarengaskäyttöaste kasvaisi, perusteluna, Suomen mittakaavassa paljon liikennettä, paljon tuoretta autokantaa joissa voisi kuvitella että myös laadukasta rengastusta ja turvaominaisuudet kohdillaan.
Väyläviraston tuoreehkossa tutkimuksessa nastojen kokonaiskustannukseksi tieverkolle saatiin 90 miljoonaa euroa vuodessa.Sivusta huutelen, että meillä taitaa olla joku dilemma teiden kunnon ja kassan pohjan vilkkumisen kanssa, eli voi olla PK-seudun ulkopuolinenkin ongelma. Jos teitä ei ole varaa (halua, edellinen hallitus) pitää kunnossa, ne pitäisi saada jotenkin kestämään pidempään.
En sinänsä kiistä etteikö täkäläiset maksa jo paljon autoilusta, mutta ei meillä silti mun mielestä ole varaa laittaa tienpintaan joka vuosi ~sata miljoonaa euroa ylimääräistä verrattuna siihen tilanteeseen, että nastoja olisi huomattavasti vähemmän. Huomioitavaa on sekin, että täällä talous on kuralla ja tieverkoston hoitovelka kasvaa ihan huomattavaa vauhtia muutenkin. Vaihtoehtoiskustannus on myös huomattava. Asfalttityömiehet ovat aika riuskaa porukkaa, jolle olisi varmaan käyttöä myös (vienti)teollisuudessa.Väyläviraston tuoreehkossa tutkimuksessa nastojen kokonaiskustannukseksi tieverkolle saatiin 90 miljoonaa euroa vuodessa.
Kun tieverkolla liikkuu kaksi miljoonaa autoa ja kun jokunen niistä käyttää kitkoja, niin tuo on autoa kohden viitisenkymppiä vuodessa. Mielestäni melko maltillinen hinta ja mielestäni autoilijat ovat jo maksaneet sen veroina. Lisäksi pitää kysyä, mitä negatiivisia vaikutuksia olisi, jos nastat vaihtuisivat kitkoihin.
Tilastonikkarit ovat puhuneet muutamasta kuolonuhrista lisää, jos kaikki ajaisivat kitkoilla. Mutta lievempiä onnettomuuksia luultavasti tapahtuisi selvästi enemmän eikä vakava loukkaantuminen tai edes pellin oikominen ole ilmaista. Sekin maksaa nykyään helposti tuhansia, jos auto valuu kitkat alla kävelyvauhdilla ojaan vesijäisessä mäessä... Näitä sitten X tuhatta tapausta lisää joka talvi. Toki muutama katupölyn vuoksi kuoleva saattaisi pelastua, joten se on fifty-sixty.
Nastojen aiheuttama kulumisen kustannukset on sitten omajuttunsa, ja se sitten matikkaa, kustannus vs hyödyt.Sivusta huutelen, että meillä taitaa olla joku dilemma teiden kunnon ja kassan pohjan vilkkumisen kanssa, eli voi olla PK-seudun ulkopuolinenkin ongelma. Jos teitä ei ole varaa (halua, edellinen hallitus) pitää kunnossa, ne pitäisi saada jotenkin kestämään pidempään.
En nopeasti löytänyt tuota tutkimusta, mutta muistinvaraisesti arviota kustannuksista vaihdelleet muutamastakymmenestä miljoonasta lähemmäs sataan miljoonaan, osa vaihtelusta johtuu vuosien välisistä kustannuseroista. Osassa taasen ei ole eroteltu talvirengaskauden aiheuttamia kustannuksia, nastojen osuudesta. Toinen on sitten että jos ja kun kunnossapitovelkaa syntyy, niin nastojen osuus kasvaa. (tästä vähän erilaisia tulkintoja)Väyläviraston tuoreehkossa tutkimuksessa nastojen kokonaiskustannukseksi tieverkolle saatiin 90 miljoonaa euroa vuodessa.
![]()
Autot | Näin supernastoitetut renkaat tuhoavat Suomen tiet – ”Hyvin aggressiivisia”
Kitkarenkaiden osuus talvirenkaista voisi kasvaa tuntuvasti ilman, että liikenneturvallisuus kärsisi, Väylävirasto laskee. Muutos pienentäisi myös kunnossapitotarvetta.www.hs.fi
Kun tieverkolla liikkuu kaksi miljoonaa autoa ja kun jokunen niistä käyttää kitkoja, niin tuo on autoa kohden viitisenkymppiä vuodessa. Mielestäni melko maltillinen hinta ja mielestäni autoilijat ovat jo maksaneet sen veroina. Lisäksi pitää kysyä, mitä negatiivisia vaikutuksia olisi, jos nastat vaihtuisivat kitkoihin.
Paljon pienempikin riittää. Norjassa osuus on jo merkittävästi tuon alle, eikä siellä tarvi noukkia Tesloja ojien pohjilta talvisin. Paikallisesti (suurkaupunkien lähettyvillä) osuus on varmaan lähempänä kymmentä prosenttia. Ainut konkreettinen hyöty nastoista on se karhentaminen, kun tiet on täysin peilijäässä ja kitkat lähinnä kiillottaa pintaa. Silloin tiesuolakaan ei auta yhtään. Siksi kenenkään tavoite ei toivottavasti ole, että nastat kiellettäisiin.Oleellista hakea nykyistä optimimpaa, ilman nastakieltoa. Eli panostaa siihen että kitkojen käyttöaste nousisi, muistelen että tutkimuksia joissa arveltu että jos kitkojen käyttö pysyy alle 50% niin liikenne turvallisuus ei kärsi, varsinkin jos käytetään laadukkaita kitkoja oikein ja laadukkaissa ajoneuvoissa. Jos nastarengas määräykset päivittyy lähitulevaisuudessa niin että niiden kulutusvaikutus olisi sitä mitä aiemmilla määräyksillä tavoiteltiin.
Joo, Norjassa nastarenkaiden osuus on paikoittain jopa alle 10%. Esim. Stavangerissa nastaverosta luovuttiin kuluvana talvena, koska kitkarenkaiden osuus oli jo 91%. Nyt kun verosta luovuttiin, niin nastojen osuuden arvellaan kasvavan, mutta siellä on käytössä ns. perälauta, eli jos kitkarenkaiden osuus laskee alle 86 %, niin vero voidaan ottaa uudelleen käyttöön. Hillitsee varmasti nastojen ostohaluja, jos vero voikin tulla takaisin.Paljon pienempikin riittää. Norjassa osuus on jo merkittävästi tuon alle, eikä siellä tarvi noukkia Tesloja ojien pohjilta talvisin. Paikallisesti (suurkaupunkien lähettyvillä) osuus on varmaan lähempänä kymmentä prosenttia. Ainut konkreettinen hyöty nastoista on se karhentaminen, kun tiet on täysin peilijäässä ja kitkat lähinnä kiillottaa pintaa. Silloin tiesuolakaan ei auta yhtään. Siksi kenenkään tavoite ei toivottavasti ole, että nastat kiellettäisiin.
Siis kitkojen osuus alle 50%, vai nastojen osuus alle 50% ?Paljon pienempikin riittää. Norjassa osuus on jo merkittävästi tuon alle, eikä siellä tarvi noukkia Tesloja ojien pohjilta talvisin. Paikallisesti (suurkaupunkien lähettyvillä) osuus on varmaan lähempänä kymmentä prosenttia. Ainut konkreettinen hyöty nastoista on se karhentaminen, kun tiet on täysin peilijäässä ja kitkat lähinnä kiillottaa pintaa. Silloin tiesuolakaan ei auta yhtään. Siksi kenenkään tavoite ei toivottavasti ole, että nastat kiellettäisiin.
Olin ensin että niin.Norjan talvi on meren takia aivan erilainen kuin suomessa ja valtaosa ihmisistä asuu huomattavan etelässä.
Ehkei sitä essombaaria kannattaisi kuunnella.Lisäksi voi kysyä, miten kitkoihin siirtyminen lisäisi ajamisen kustannuksia autoilijalla? Esson baarissa kerrotaan, että kitkat kuluisivat kaksi kertaa niin nopeasti kuin nastat. Jos sitten talvirenkaat maksavat vaikkapa 600€ per sarja, niin kitkarenkaalla kolme talvea ajava maksaa 200€ per vuosi rengaskuluina. Nastoilla kuusi talvea ajava maksaa 100€ per vuosi rengaskuluina ja lisäksi 50€ per vuosi tienkulutusvaikutuksena. Eli kitkat tulevat kalliimmiksi vuotta kohden, maksaja vain siirtyy yhteiskunnasta yksilöksi.
Sitä paitsi, mitä tämä tarkoittaisi Nokian renkaille? Emme kai halua vaarantaa kotimaista rengasyritystä, innovaatioita ja työpaikkoja?![]()
Osittain eri mieltä. Kaupungeissa jokainen liikkeellelähtöpaikka kiillottuu ja niissä tarvitaan nastoja raapimaan pinta karkeammaksi. Vähällä liikenteellä olevat, usein lumiset tiet ovat nastattomille renkaille erinomaista aluetta.Kelien haastavuutta ei välttämättä voi päätellä keskilämpötilasta. Esim. mainitussa Stavangerissa sadanta on suurta ja lunta sekä jäätävää vettä voi tulla useammin ja runsaammin kuin Suomessa. Lisäksi norjalaiset ovat suomalaisten tapaan mökkikansaa ja mökit sijaitsevat usein vuoristossa, missä sää on ihan erilainen. Ne samat kaupunkilaiset poistuvat kaupungin alueelta mökeilleen.
Mielestäni nastat ajavat asiansa hoitamattomilla teillä, jotka sijaitsevat usein haja-asutusalueella ja liikennemäärät ovat pieniä. Ei nastoista ole niissä mitään haittaa ja ne tarjoavat sen pienen lisäpidon, jota ko. teillä tarvitaan. Mutta jos rullaa valtateitä ja kaupunkien katuja, niin nastojen haitat voittavat kyllä hyödyt selvästi.
Eikös se täällä ole miehissä todettu, että suomalaisten nastarengasuskovaisuus on seurausta vain Nokianin onnistuneesta lobbauksesta? Sitä paitsi, Ylen mukaan yksinomaan Tikka Spikes työllistää yli 50 ihmistä ja tekee nastoja 15 miljoonalla eurolla per vuosi. Ja olisihan se nyt kaksinaismoralistista, ettei nastoilla saisi ajaa täällä, mutta että niitä voitaisiin yhä valmistaa vientiin...Aika mielenkiintoinen argumentti, että renkaiden kulutus kaksikertaistuu (ilman mitään perusteita) JA tämä ajaa rengasvalmistaja ahtaille. Eiköhän se olisi rengasvalmistalle nimenomaan hyvä jos myynti tuplaantuisi, tosin ei näin kävisi kun kitka kestää käytännössä sen minkä nastakin.
Ei olla väärässä.Osittain eri mieltä. Kaupungeissa jokainen liikkeellelähtöpaikka kiillottuu ja niissä tarvitaan nastoja raapimaan pinta karkeammaksi. Vähällä liikenteellä olevat, usein lumiset tiet ovat nastattomille renkaille erinomaista aluetta.
Ajomukavuus on toki parempi nastattomilla, tiethän ovat suuren osan talvea paljaana ainakin uriltaan, missä useimmat tykkäävät ajaa.
Kun puhutaan nasta- ja kitkarenkaista, ollaan väärässä. Nastarengas on kitkarengas nastoilla.
Tuo nastarenkaan kulutuskestävyys ei enää päde samalla tavalla näiden "econastojen" aikakaudella. Käytännössä nuo ovat nykyään kitkarenkaita joihin on lyöty nastoja. Ei ole enää niitä 9mm nastoja kuten 70-luvulla vaan normi tilanteessa nastojen on tarkoitus ns "kadota" renkaan sisään". Olisi mielenkiintoista nähdä ihan tuoreiden vaikka Nokialaisten nasta ja kitkojen pitoerot kun niillä ajetaan enemmän. Pari työkaveri nakuttaa 60tkm vuodessa ja itsellä on roolista johtuen about puolet tuosta suuntaan tai toiseen vuodesta riippuen. Muut ajavat nastoilla, itse kitkoilla. Valitettavasti autot ja ajoprofiilit eroavat toistitaan liikoja enkä voi tehdä suoraa vertailua työkavereiden ajokkeihin. Veikkaan että pitoerot ovat keskimäärin pienemmät kuin nastarenkaiden nimeen vannovat uskovatkaan.Eikös se täällä ole miehissä todettu, että suomalaisten nastarengasuskovaisuus on seurausta vain Nokianin onnistuneesta lobbauksesta? Sitä paitsi, Ylen mukaan yksinomaan Tikka Spikes työllistää yli 50 ihmistä ja tekee nastoja 15 miljoonalla eurolla per vuosi. Ja olisihan se nyt kaksinaismoralistista, ettei nastoilla saisi ajaa täällä, mutta että niitä voitaisiin yhä valmistaa vientiin...
Kitka vs. nasta kestävyydestä olen nähnyt tuota "puolet nastoista" raportoitavan kilometrien osalta erinäisillä foorumeilla. TM teki joskus takavuosina kulutuskestävyysmittauksenkin valikoiduille kumeille osana talvirengastestiä, ja sen tulokset olivat samansuuntaisia. Ja se on loogista, että nastarengas kuluu hitaammin, koska kitkarengas on yleensä pehmeämpi ja koska nastarenkaassa nastat kantavat osan auton painosta kumin sijaan. Lisäksi edelleen empiirisen tiedon perusteella kitkarenkailijat kokevat pidon loppuvan ja uusivat renkaansa aiemmin kuin nastarenkailla ajavat.
No, kitkarenkailla on kyllä yleensä pienempi vierinvastus ja sitä myötä polttoaineenkulutus. Mutta siltä osin ollaan myöhässä, koska autokannan sähköistyessä liikenne-energian kustannus halpenee huomattavasti ja sitä myöten renkaiden vierinvastuksen merkitys päästöihin ja kustannuksiin hiipuu olemattomaksi.
Varmaa on vain se, että täkäläisellä asfaltilla rengas kuluu yleisesti ottaen nopeammin, koska tienpinta joudutaan (nastojen takia) tekemään suuresta rakeesta ja sidosainetta vähemmän. Ja sekin keskinkertainen pinta on kahden vuoden käytön jälkeen ihan järkyttävässä kunnossa.Kitka vs. nasta kestävyydestä olen nähnyt tuota "puolet nastoista" raportoitavan kilometrien osalta erinäisillä foorumeilla. TM teki joskus takavuosina kulutuskestävyysmittauksenkin valikoiduille kumeille osana talvirengastestiä, ja sen tulokset olivat samansuuntaisia. Ja se on loogista, että nastarengas kuluu hitaammin, koska kitkarengas on yleensä pehmeämpi ja koska nastarenkaassa nastat kantavat osan auton painosta kumin sijaan. Lisäksi edelleen empiirisen tiedon perusteella kitkarenkailijat kokevat pidon loppuvan ja uusivat renkaansa aiemmin kuin nastarenkailla ajavat.
En tiedä, mutta eri jutuista ja teistä jäänyt mielikuva että nasta ja kitkarenkaita on moneen lähtöön, mutta tämän päivän rengasteissä kärki kahinoissa on pohjoisen laatukitkoissa ja pohjoisen laatunastarenkaissa on saman tyyppisiä ominaisuuksia. Niin hyvässä kuin huonossa. Markkinoilla on kuitenkin monenlaista toteutusta. Nasta sinänsä mahdollistaisi sellaisen renkaan tekemisen mikä olisi suht hyvä etelän talvikauden läpi, ja jos sitä ei ajamalla tuhota niin myös pitkähkön elinkaaren.Ei olla väärässä.
Nastarengas ei vieläkään ole kitkarengas nastoilla, vaikka Hakkapeliitta 2:sta (~v. 2000) alkoi niiden ominaisuuksien yhdistäminen.
Nastarenkaan ei tarvitse optimoida kumin jääpitoa levossa ja luistossa niin tappiin asti, koska siinä on myös ne nastat. Näin nastarengas ei ole kumiltaan ja kyljiltään aivan niin veltto äkkinäisissä ohjausliikkeissä kuin kitkarengas.
Kitkarenkaasta tehdään löllömpi ja pehmeämpi, jotta pitoa on jäällä enemmän, eikä se lähde niin napsahtaen sivuluistoon.
...
Jossain viittasin lukemaani "tutkimukseen" jossa arvioitiin että Suomessa kitkaosuus voisi nousta lähelle 50% ilman että liikenne turvallisuus kärsisi, taisi lisäksi pohjautua siihen että painottuu moderneihin autoihin, joissa kehittynyt ajonhallinta.Osittain eri mieltä. Kaupungeissa jokainen liikkeellelähtöpaikka kiillottuu ja niissä tarvitaan nastoja raapimaan pinta karkeammaksi. Vähällä liikenteellä olevat, usein lumiset tiet ovat nastattomille renkaille erinomaista aluetta.
Toki Suomi aikanaan niitä harvoija kehittyviä maita joissa tälläiset olot ja tarve liikkua ympärivuoden. Neuvostoliitossa ei tainnut yllä 10v ohjelmassa. "Alppimaat" veteli sitten lumiketjuilla, jos tarve mennä ylemmäs ja tie auki. Meillä sisämaassa liikenne toimii ympärivuoden normaalisti.Eikös se täällä ole miehissä todettu, että suomalaisten nastarengasuskovaisuus on seurausta vain Nokianin onnistuneesta lobbauksesta?
Tästä olisi kyllä kiva lukea lisää. Norjassa eivät ilmeisesti ole tästä kuulleet, kun kitojen osuus on paikoin ~90%, ja liikenneturvallisuuskin parempi kuin täällä. Autokanta on tietyisti uudempaa ja hampaatkin valkoisemmat, mutta talvi sielläkin on.Jossain viittasin lukemaani "tutkimukseen" jossa arvioitiin että Suomessa kitkaosuus voisi nousta lähelle 50% ilman että liikenne turvallisuus kärsisi, taisi lisäksi pohjautua siihen että painottuu moderneihin autoihin, joissa kehittynyt ajonhallinta.
Bingailin, ja taisi olla tämä tutkimus (Talvirengastyypin vaikutus liikenneturvallisuuteen – Tutkimustiedon päivitys) (*Tästä olisi kyllä kiva lukea lisää. Norjassa eivät ilmeisesti ole tästä kuulleet, kun kitojen osuus on paikoin ~90%,
No oikeesti, ilmeisesti ei Saksassakaan kun taitaa olla Nastat kiellettyjä.Norjassa eivät ilmeisesti ole tästä kuulleet, kun kitojen osuus on paikoin ~90%,
No, Suomea ja Saksaa on ihan turha verrata tässä kontekstissa. Toisessa on talvi, toisessa sataa joskus lunta. Norjassa on varmaan keskimäärin asteen tai kaksi Suomea lämpimämpää, mutta ei lähelläkään mitään Saksan kelejä.No oikeesti, ilmeisesti ei Saksassakaan kun taitaa olla Nastat kiellettyjä.
En kaivannut Norja kitkatilastoja, mutta sanoit että on alueellinnen, niin veikkaan että jostain etelämmästä ja lämpimämmästä
Etelänorjassa rannikkolla keslämpötilat ovat plussalla, Saksassa jopa siellä Munchenissä talvella yö keskilämpötilat miinuksella.No, Suomea ja Saksaa on ihan turha verrata tässä kontekstissa. Toisessa on talvi, toisessa sataa joskus lunta. Norjassa on varmaan keskimäärin asteen tai kaksi Suomea lämpimämpää, mutta ei lähelläkään mitään Saksan kelejä.
Eipä tästä nyt tosiaan tarkemmin kannata vääntää, koska molemmat ovat kuitenkin samaa mieltä siitä, mihin suuntaan kehityksen pitäisi kulkea. Mulle vaan vähän särähtää korvaan tuo, että 50%* olisi jonkinlainen maksimimäärä nastoja kunnes alkaisi täkäläiset löytyä ojanpohjalta, vaikka siinä ihan onkin faktaa taustalla. Suuruusluokkaa vaan hieman kyseenalaistan. Mutta kun nyt tosiaan päästäisiin edes lähelle sitä 50% ensin (mikä ei valitettavasti taida tulla tapahtumaan ihan hetkessä)
Tärkeintä se että kitkojen lisäämistä voi ilmeisen turvallisesti vauhdittaa, ja seurannalla reagoida jos riskitasot kasvaa, ja jos turvallisuus ja kustannus kehitys myönteistä niin ei tarvi pysähtyä.Eipä tästä nyt tosiaan tarkemmin kannata vääntää, koska molemmat ovat kuitenkin samaa mieltä siitä, mihin suuntaan kehityksen pitäisi kulkea. Mulle vaan vähän särähtää korvaan tuo, että 50%* olisi jonkinlainen maksimimäärä nastoja kunnes alkaisi täkäläiset löytyä ojanpohjalta, vaikka siinä ihan onkin faktaa taustalla. Suuruusluokkaa vaan hieman kyseenalaistan. Mutta kun nyt tosiaan päästäisiin edes lähelle sitä 50% ensin (mikä ei valitettavasti taida tulla tapahtumaan ihan hetkessä)![]()
Kirjoittajat pohtivat raskaanliikenteen vaikutusta, sen kiilotusta, joka ei juuri kytä nastoja,Tarkemmin tutkimuksesta:
*Eri tutkimuslähteiden mukaan nastarenkaiden karhennusvaikutus vähenee oleellisesti, kun kitkarenkaiden osuus on 50–75 %
Ehkä tämä on fiksumpi lukea tosin päin, eli nastarenkaiden karhennusvaikutus ei oleellisesti vähene ennen kuin kitkoja on 50-75%.Tarkemmin tutkimuksesta:
*Eri tutkimuslähteiden mukaan nastarenkaiden karhennusvaikutus vähenee oleellisesti, kun kitkarenkaiden osuus on 50–75 %
Ei siellä niin sanottu, vaan nykyisin kitkarengas osuuden tuplaaminen on mahdollista liikenneturvallisuuden ja kunnossapidon kannalta, eli 14%- n 30%. Poimimasi prosentti ei ottanut huomioon raskaampaa liikennettä ja sen vaikutusta, joka siis tyypillisesti ajaa nastoitta.Ehkä tämä on fiksumpi lukea tosin päin, eli nastarenkaiden karhennusvaikutus ei oleellisesti vähene ennen kuin kitkoja on 50-75%.
Eli palataan asiaan kun kitkoja suurin osa renkaista, sitä ennen ei ainakaan ole ongelma.
Että "Avoimin mielin, vaihtoehtoja kuunnellen ja katsellen" pitäisi talvirenkaat valita mutta kuitenkin "uudet kitkat pitäisi talveksi hommata"Enhän minä mitään pakota, kerron vain omista kokemuksistani ihan saman lailla kuin sinäkin.
Enkä pointtini on se, että ei kannata aina suhtauta asioihin liian mustavalkoisesti ja lukkiutua johonkin ratkaisuun. Avoimin mielin, vaihtoehtoja kuunnellen ja katsellen.
Mutta asiaan, uudet kitkat pitäisi talveksi hommata. Nokian R5:sia (SUV) ajattelin, ilmeisesti varma valinta tänne suomen teille ?